Itämeripäivänä pulahdetaan mereen, mutta voiko saastuneeseen mereen mennä uimaan?
![mies on juuri hypännyt uimaan](https://johnnurmisensaatio.fi/wp-content/uploads/2024/08/Itameripaiva_pulahdus_kuva-Petri-Anttila.jpg)
![Laituri ja sinilevää rannassa](https://johnnurmisensaatio.fi/wp-content/uploads/2023/08/sinileva_Aarno-Isomaki-Vastavalo-800x450.jpg)
29.8. vietetään kansainvälistä Itämeripäivää pulahtamalla mereen tai lähivesistöön. Mutta voiko meressä uida? Miksi ja miten Itämeri on saastunut?
John Nurmisen Säätiön meriympäristöasiantuntija Miina Mäki. Mikä Itämerta vaivaa?
Itämereen kohdistuu monenlaisia paineita, mutta eniten Itämerta vaivaa rehevöityminen, eli mereen päätyy liikaa ravinteita maalta. Rehevöityminen näkyy meille ihmisille muun muassa runsaana sinilevänä, rihmalevien peittäminä rantakallioina, huonona kalasaaliina ja sameana vetenä. Tuttuja, jokakesäisiä asioita kaikille, jotka rannoilla tai vesillä liikkuvat.
Mutta rehevöityminen on myös iso ongelma meriluonnolle, ja suurin syy Itämeren pinnanalaiselle luontokadolle.
Mikä on tilanne juuri nyt, elokuun lopussa?
Suomen ympäristökeskuksen keväinen ennuste sinileväisestä kesästä on valitettavan monella alueella käynyt toteen. Ravinteita on ollut vedessä paljon, ja se on suosinut sinilevien kasvua. Kesällä sinilevää on monin paikoin ollut vedessä runsaasti, ja sitä on myös kertynyt puuroksi rannoille. Elokuussa on ollut tuulista, ja silloin rannoille ajautuvia sinilevälauttoja ei yhtä helposti muodostu. Tyynellä ja lämpimällä säällä sinilevää voi kuitenkin ilmestyä rannoille nopeastikin, joten tilanne kannattaa tarkistaa ennen pulahtamista.
Sinilevän myrkyllisyyttä ei pysty silmämääräisesti arvioimaan, joten esimerkiksi lemmikkejä tai lapsia ei kannata päästää sinileväiseen veteen uimaan.
Mitä Itämeren eteen voisi tehdä?
Itämeren ravinnekuormitus Suomessa johtuu pitkälti ihmisen toiminnasta, ja suurin kuormitus tulee maa- ja metsätaloudesta.
Ruuantuotannosta syntyvään ravinnekuormaan voi vaikuttaa esimerkiksi vähentämällä omassa ruokavaliossa liha- ja maitotuotteiden määrä ja korvata ainakin osan liha-aterioista kasviksilla ja kestävästi pyydetyllä Itämeren kalalla. Myös muut ympäristö- ja ilmastoystävälliseen elämäntapaan liittyvät teot, esim. kierrättäminen ja mikromuovin vähentäminen sekä vanhojen lääkkeiden vieminen apteekkiin, auttavat Itämerta.
Mitä Itämeripäivänä kannattaa tehdä?
Itämeripäivänä on hyvä hetki juhlistaa kaikkea sitä iloa, mitä meri meille tuottaa. Monelle meren läheisyys on tärkeä mahdollisuus päästä rentoutumaan, oleilemaan luonnossa ja nauttimaan. Ja samalla muistaa, että merelle voi myös antaa huolehtimalla itse sen hyvinvoinnista.
Omien Itämeri-tekojen lisäksi merestä voi huolehtia myös tukemalla Itämeri-toimijoiden työtä.
![kaksi henkilöä kantaa pumpattua flamingoa rannalla kohti merta](https://johnnurmisensaatio.fi/wp-content/uploads/2023/09/Bolle_pulahdus1_Petri_Anttila_Itameripaiva-800x450.jpg)
Suomen suurin pulahdus!
Suomen Suurin pulahdus järjestetään Itämeripäivänä 29.8. klo 17.00-18.30 Hietsun uimarannalla Helsingissä. Rannalla järjestettävään tapahtumaan on vapaa pääsy, uimataitoiset voivat osallistua pulahdukseen. Pulahduksen järjestävät Uimaliitto, John Nurmisen Säätiö ja Suomen Uimaopetus- ja Hengenpelastusliitto.
Haluatko pysyä kartalla Itämeren tilasta?
Tilaa uutiskirjeemme ja kuulet ensimmäisenä Itämeri-aiheisista tapahtumista, säätiön hankkeiden etenemisestä, merellisistä julkaisuista ja muista kiinnostavista sisällöistä.